KARNEVAL V NĚMECKU
BLÁZNIVÉ PÁTÉ ROČNÍ OBDOBÍ
![Pouliční karneval v Kolíně nad Rýnem Pouliční karneval v Kolíně nad Rýnem](/resources/files/png45/titel2-formatkey-png-default.png)
Podle ustáleného klišé jsou prý Němci seriózní a disciplinovaní. Jednou v roce je však přinejmenším část republiky jako utržená ze řetězu. Co musíte vědět o patrně nejpotrhlejším ze všech německých svátků.
Od: Eva-Maria Verfürth
Kdo nic netuše zabloudí do některé z německých karnevalových bašt, tomu může připadat, že je tu svět postavený na hlavu. A nebude daleko od pravdy. Účastníci karnevalu, oblečení jako klauni, strašidla nebo jednorožci, zpívají a tančí v ulicích, kilometrové průvody se proplétají městskými centry a místní lokály bývají nacpané k prasknutí. Normální všední život se zastavil, a tak zbývá náhodně příchozímu jediná volba – veselit se spolu s ostatními.
TŘI MĚSÍCE KARNEVALU: PÁTÉ ROČNÍ OBDOBÍ
Kořeny karnevalu jsou rozmanité. Staří Germáni zaháněli duchy zimy, u Římanů hodovali během saturnálií pánové a otroci u jednoho stolu. Od nástupu křesťanství chtěli lidé především v katolických oblastech Německa před začátkem postní doby ještě pořádně slavit. Z této doby pocházejí pravděpodobně také pojmy „Fastnacht“ (masopust, předvečer postu) a „Karneval“ (z latinského „carne“ = maso a „vale“ = žij blaze). Dnešní karneval je od všeho trochu – rozpustilá pouliční slavnost ve zčásti třeskutém zimním mrazu, vzpoura proti autoritám a především příležitost oslavit život a užívat si ho plnými doušky.Tradičně se slaví zejména v Porýní s jeho karnevalovými baštami Kolínem (Köln), Düsseldorfem a Mohučí (Mainz). Na jihozápadě Německa se slaví švábsko-alemanský masopust. Ale i na mnoha jiných místech od Bavorska až po Braniborsko už karneval neodmyslitelně patří k průběhu roku. Pro mnoho lidí je karneval – označovaný v některých německých regionech také jako „Fastnacht“ nebo „Fasching“ – tak důležitý, že o něm mluví také jako o „pátém ročním období“. To začíná 11. listopadu a trvá až do začátku postní doby sedm týdnů před Velikonocemi.
Jako karnevaloví blázni (německy „Narren“ nebo „Jecken“), se označují všichni ti, pro které karneval patří k životnímu postoji. Kdo rád slaví, nebere sám sebe příliš vážně a je trochu ztřeštěný, ten je „jeck“. V období karnevalu na sebe jeho účastníci pokřikují lokálními pozdravy: „Alaaf“ v Kolíně nad Rýnem, „Helau“ v Düsseldorfu, Mohuči a Hesensku, „Hei Jo“ v Berlíně a „Ahoi“ v Brémách – to je jen několik příkladů. (Kdo si chce karnevalové pozdravy poslechnout online, může tak učinit zde.)
Karnevalové číslo jedenáct: zahájení 11.11. v 11:11 hodin
![Zahájení karnevalu 11.11. ve starém centru Kolína nad Rýnem Zahájení karnevalu 11.11. ve starém centru Kolína nad Rýnem](/resources/files/jpg670/artikelbild_11.11.-formatkey-jpg-default.jpg)
Kdo v této době zahlédne v ulicích v Porýní uniformované osoby, nemusí se divit: Většinou patří k tradičním karnevalovým vojenským oddílům. První karnevalové společnosti byly v Kolíně založeny už na začátku 19. století. Uniformy byly vytvořeny podle stejnokrojů napoleonských vojsk, která v letech 1801 až 1813 obléhala levý břeh Rýna. Obyvatelé Porýní si tak v rámci karnevalu dodnes dělají legraci z vojenské disciplíny. V Kolíně existuje dokonce i homosexuální karnevalový vojenský oddíl Rosa Funken.
Karnevalové spolky pořádají také karnevalová zasedání, která se konají po celou dobu trvání karnevalu a zčásti jsou dokonce přenášena celostátní televizí. V rámci těchto zasedání se konají vystoupení místních hudebních skupin – v oblasti Kolína nad Rýnem existuje několik set kapel všech možných stylů a zaměření, které provozují hudbu s texty v místním dialektu. Vystupuje i mnoho řečníků, kteří pronášejí satiricko-politické projevy a kterým se podle řečnického pultu ve tvaru kádě nebo putny říká „Büttenredner“. Už ve středověku směl „obyčejný člověk“ během masopustu beztrestně kritizovat vrchnost, a tak je dodnes hlavním cílem těchto zasedání dobírat si politické vedení.
STAROSTA ODEVZDÁVÁ KLÍČE: POULIČNÍ KARNEVAL ZAČÍNÁ
Vrchol karnevalu začíná však pro všechny karnevalové „blázny“ v únoru, šest dnů před začátkem katolické postní doby. Takzvaným „ženským karnevalem“ příp. „babským masopustem“ (německy „Weiberfastenacht“ nebo „Altweiber“) startuje pouliční karneval, který končí teprve v noci na Popeleční středu.O „ženském karnevalu“ přebírají vládu ženy: Na ulici, v práci nebo třeba v tramvaji se musejí mít muži na pozoru. Kdo má kravatu, musí počítat s tím, že mu ji některá z rozjařených žen bez okolků ustřihne. Také v podnicích se v 11 hodin 11 minut obvykle vřítí zaměstnankyně do šéfovy kanceláře – práce je od té doby ochromena a smí se slavit.
V mnoha městech předává starosta v 11:11 hodin symbolicky moc lidu a odevzdává klíč od radnice buď ženám, nebo místním karnevalovým autoritám – samozřejmě jen na nadcházejících šest dnů.
VYMANIT SE Z OBVYKLÝCH ROLÍ: PŘEVLÉKÁNÍ DO KOSTÝMŮ JAKO ŽIVOTNÍ POCIT
Během pouličního karnevalu je kostým povinný; každý se teď smí na šest dnů převtělit do nové role. Kreativitě se přitom žádné meze nekladou, omezit ji může snad jen počasí. Kostýmy totiž musejí člověka venku udržet v teple, ale pro slavení v barech a klubech nesmějí být zase příliš tlusté. Takže to vůbec není snadné! Mnoho účastníků karnevalu má proto víc kostýmů a leckdo si zřizuje dokonce vlastní šatnu s kostýmy.Zcela jinak než karneval v Porýní působí švábsko-alemanský masopust. Zde se zima vyhání ještě s pomocí strašidelných postav, ulicemi se prohánějí čerti, bájné postavy, čarodějnice, divoženky a divousové. Charakteristické jsou jejich výpravné masky, které jsou většinou vyřezané ze dřeva. Kostýmované postavy – označované zde jako „Narrenhästräger“ („Häs“ = kostým) – si své kostýmy nemění, ale ponechávají si je a nosí každý rok stejné.
KARNEVALOVÉ PRŮVODY: SLADKOSTI A POLITIKA
Všude v Německu se během pouličního karnevalu konají průvody. Každá vesnice a každá městská čtvrť organizuje vlastní přehlídky, při kterých procházejí ulicemi hudební a taneční skupiny, karnevalové spolky, sousedské kluby a školy – buď jako kostýmované pěší skupiny, anebo na alegorických vozech, upravených speciálně pro tuto příležitost. To je velká atrakce zejména pro děti. Karnevalové skupiny totiž házejí návštěvníkům takzvané „Kamelle“ – tedy sladkosti, ale také kytice nebo plyšová zvířátka.Největší a nejznámější průvody se konají na Růžové pondělí (německy „Rosenmontag“) v Kolíně nad Rýnem, Düsseldorfu a Mohuči. Průvody, kterých se účastní až 100 skupin, bývají i několik kilometrů dlouhé a trvají obvykle celý den. V průvodech konajících se na Růžové pondělí však nejde jen o slavení. Obzvlášť düsseldorfské alegorické vozy jsou totiž známé i svou kousavou satirou. Také Kolín a Mohuč vrhají kritický pohled na politiku a společnost. Na kolínský průvod, konající se na Růžové pondělí, se každoročně přijíždí podívat přibližně milion návštěvníků a rozdá se při něm mnoho set tun sladkostí. Navzdory tomu, že Růžové pondělí není oficiální svátek, dává mnoho zaměstnavatelů svým zaměstnancům na tento den volno.
„NA POPELEČNÍ STŘEDU JE VŠECHNO PRYČ“: PRŮVOD STRAŠIDEL A PÁLENÍ SLAMĚNÉHO PANÁKA
![Pálení slaměného panáka Nubbela v Kolíně nad Rýnem Pálení slaměného panáka Nubbela v Kolíně nad Rýnem](/resources/files/jpg670/artikelbild_nubbel-formatkey-jpg-default.jpg)
Podobně ponurý je i poslední karnevalový večer. Popeleční středa už je za dveřmi, a proto by se mělo rychle zapomenout na hříchy karnevalových dnů. Jako obětní beránek slouží slaměný panák zvaný „Nubbel“, kterého účastníci karnevalu o úterní noci pálí před kolínskými hospodami. Při obřadu připomínajícím středověkou ceremonii dávají postavy převlečené za kněze, mnichy a katy slaměnému panákovi vinu za všechno ostudné řádění minulých dnů. Po spálení Nubbela jsou hříchy odpykány, karneval končí a Popeleční středa začíná.
Komentáře
Komentovat