Film, kritiški intervenciji, predstavitev projekta
Mladi Karl Marx
![Kunst-Marx Kunst-Marx](/resources/files/jpg770/marx3-formatkey-jpg-w320m.jpg)
Kunst-Marx: film in začetek projekta
S projekcijo filma Mladi Karl Marx začenjamo 28. novembra 2018 ob 19.00 v Prireditvenem prostoru Goethe-Instituta Ljubljana skupni projekt Goethe-Instituta in ALUO Ljubljana: Marx po Marxu: Kunst-Marx.
Program večera
19:00: Mladi Karl Marx (v nemščini z angleškimi podnapisi)
21:00: Kritiško soočenje po filmu (Martin Hergouth, Lea Kuhar)
21:40: Diskusija, predstavitev projekta in druženje
Več o projektu lahko preberete TUKAJ.
Vsebina filma
Film se začne v letu 1844. 26-letni Karl Marx živi do vratu zadolžen in poln eksistencialnih skrbi s svojo ženo Jenny v pariškem izgnanstvu. Ko spozna le dve leti mlajšega Friedricha Engelsa, tega sina bogatega tovarnarja sprva prezira kot dandyja. Toda Engels je na podlagi svojih doživetij in dojemanja sveta pravkar objavil študijo o propadanju angleškega proletariata in se že zdavnaj distanciral od svojega porekla in razreda. Prav ta študija je zadnji mozaični kamenček, ki je Marxu manjkal pri ostri kritiki družbenopolitičnih razmer. Marx in Engels imata podoben humor in skupni cilj, skupaj sta odličen pivski par, spoštujeta se in drug drugega navdušujeta kot borca za pravo stvar. S pomočjo Jenny oblikujeta spise, ki bodo netili revolucije.
V fokusu so formativna leta mladega Marxa, zlasti med letoma 1843 in 1848, ko izide Komunistični manifest. Pri tem je tematizirano medsebojno oplajanje Marxa in Engelsa kot tudi odnos do njegove žene Jenny in njen vpliv na Marxovo delo. Prav tako so prikazani odločilni boji s tedanjimi osrednjimi teoretiki, kot sta bila npr. Pierre Proudhon in Wilhelm Weitling.
Kritiki so hvalili predvsem režiserja, Raoula Pecka (Nisem tvoj zamorec), ki naj bi mu uspelo na zanimiv in navdihujoč način uprizoriti začetke Marxove revolucionarne poti. Vendar pa se zdi, da sam način njene reprezentacije na mnogih mestih povsem izniči teoretske predpostavke na katerih naj bi ta temeljila. V diskusiji bomo zato zastavili vprašanje različnih načinov upodobitve teoretske misli. Na kakšen način se lahko Marxova misel upodablja v umetniških praksah? Kaj te prakse loči med seboj? Obstajajo različne umetniške upodobitve istega teoretskega pristopa? Kaj pomeni upodabljati kritično misel?
Vabljeni
Podrobnosti
Goethe-Institut Ljubljana – Prireditveni prostor
Mirje 12
1000 Ljubljana
Jezik: nemščina, slovenščina, angleščina
Cena: brezplačno
+386 1 30003 14 urban.srimpf@goethe.de